Hírek
2011. December 30. 12:30, péntek |
Helyi
Forrás: Gyimesiné Maróti Zsuzsa, az MTI tudósítója írja
Teák mentából, gyógyító porok rozmaringból - Gyógyító hagyományok Pannonhalmán
![Teák mentából, gyógyító porok rozmaringból - Gyógyító hagyományok Pannonhalmán](/external/image_cache/b/5/1/b516162d90c7b94cc37e9ed6d1192a49.jpg)
Nincs abban semmi különös, hogy egy gyógyszerész teáját elismeri a hivatal és hozzájárul forgalmazásához.
Ámde a nevezett gyógyszerész, Reisch Elek bencés szerzetes néhány év híján három évszázaddal ezelőtt vetette papírra a szívnyugtató tea receptjét félezer másik recepttel együtt.
A pannonhalmi bencés monostor gyógyítási tradícióinak egyik legnagyobb kincse ez a latin nyelvű rendeléstani kézikönyv - mondja Hortobágyi Cirill perjel, a monostor gyógyászati hagyományainak kutatója. Reisch Elek szív nyugtatására szolgáló teája átment a mai módszerekkel végrehajtott hatásmódszertani vizsgán, egy másik receptje viszont a mákgubó miatt majdnem elbukott. Végül mégis csak megmentették, és termék, pannonhalmi tea lett belőle, miután a kifogásolt komponens helyettesítésére találtak a tudomány mai állása szerint elfogadható növényt.
Nagy Károly birodalomépítő politikájában fontos szerepe volt a szerzeteseknek
Hársfavirágból, mentából, málnalevélből, rozmaringból készítettek teákat, gyógyító porokat már jóval Reisch Elek működése előtt Pannonhalmán. A 996-os alapítástól a XVI. század végéig ugyan nem sok dokumentum maradt fenn a monostori gyógyászatról, a pannonhalmi apátságot ugyanis a török korban feloszlatták, a szerzetesek északra menekültek, s a Szent Hegy kényszerű elhagyása a tárgyi emlékek pusztulásával járt együtt. A megmaradt szórványok segítségével mégis elég jól rekonstruálhatóak a korabeli történések. Pannonhalmán a XII. század végén már működött kórház, ahol szerzetesek gyógyítottak. Ezt támasztja alá egy 1201-ból való oklevél, amelynek egyik hitelesítője "a kórház mestere, Márton". Valamivel később készült az a feljegyzés, amely a "betegház" fenntartásáról szól.
A szerzetesek gyógyító ténykedését Szent Benedek regulája szabályozta. A VI. század elején készült regula harmincnyolcadik fejezetében olvasható, hogy a betegekről mindenek fölött gondoskodni kell, legyen külön szobájuk – a fertőzések elkerülése okán - és egy istenfélő szorgalmas ápolójuk.
A gyógyító hely a monostorban a templom közelében lehetett, miként St. Gallenben, ahol ez a tradíció dokumentálhatóan, tervrajz formájában máig fennmaradt. A tervrajzot Nagy Károly uralkodó készíttette, s ennek mintájára emelték Európa monostorait. St. Gallenben még érvágó ház is volt, minden bizonnyal ott kezelték a magas vérnyomásban szenvedőket. A gyógyfürdőben pedig a gyógynövénykert termése adott enyhülést a betegeknek. St. Gallenben a kezdeti időben tizenhat gyógynövényt termesztettek, erről tanúskodnak a tervrajzon az ágyásokba bejegyzett elnevezések. Nagy Károly egyébként birodalomépítő politikájában fontos szerepet szánt a szerzeteseknek, monostoraikat kulturális és gazdasági központokká emelte - jegyezte meg Hortobágyi Cirill.
A török kor után ismét benépesült a pannonhalmi monostor, a szerzetesek működése nyomán gyarapodásnak indult a könyvtár és terjedt a gyógynövény kultúra. Az 1658-as katalógus már 36 orvosi vonatkozású művet tart nyilván. A korai szakkönyvek közül az 1540-es frankfurti kiadású Botanikon a legértékesebbek egyike. A végéhez kötött számozatlan lapokon receptek, orvosi tanácsok kéziratos feljegyzéseit találjuk. Az aláhúzások, a margóra írt bejegyzések arra utalnak, hogy használói nap mint nap forgatták. A mű nemcsak gyógyászat-történeti szempontból jelentős, hanem gyönyörű könyvészeti ritkaság, amelynek kézzel festett ábrái, fametszetei különleges élménnyel ajándékozzák meg a régi könyvek szerelmeseit.
Nem kispályáztak a gyógynövénytermesztésben
A bibliotéka máig őrzi a gyógyítással foglalkozó szerzetesek szakkönyveit, kéziratos feljegyzéseiket, receptúra gyűjteményeiket, amelyek saját tapasztalataik, az általuk alkalmazott módszerek egyfajta summázatát adják. Az ókori tudományosságon alapuló ismereteik, a gyakorlat során szerzett tapasztalataik mellett a természetfölötti erőket is segítségül hívták, hiszen a gyógyulásba vetett hit megerősítésére évszázadokkal ezelőtt is szükség volt a gyógyuláshoz. Ez a hármas pillér alkotta a monostori gyógyászat lényegét. Az áldás és az imádság a gyógyítás kultikus többletét jelentette. Egy XVII. század végi áldásgyűjtemény évszázados szokásokat tár fel a ma embere előtt. Megtudhatjuk belőle, hogy a szerzetesek milyen imát mondtak a betegek felépüléséért, s miként áldották meg a gyógynövényeket a gyógyítás szertartása szerint.
Pannonhalma környékén mai kifejezéssel élve nem kispályáztak a termesztésben, ezt érzékelteti egy különös eset. Történt, hogy az apát panaszt tett a győri katonák parancsnokánál, mivel a katonák a kertben kiásták és Bécsben jó pénzért eladták a gyógynövényeket. Vélhetően nem egy konyhakertnyi területen nevelt kosárnyi terméssel keltek útra, annyival nem lett volna érdemes vállalni a lebukás kockázatát…
Az elmúlt években a bencés főapátság komoly erőfeszítéseket tett a gyógynövény tradíció reneszánszáért, kultúrájának terjesztéséért. Laboratóriumi háttérrel, gyártó bázissal és kereskedelmi hálózattal bíró cégekkel kötöttek szerződést, szigorú vizsgálat alá vonták a recepteket, s az együttműködésből lettek a pannonhalmi teák, készülnek a gyomorerősítő hatású likőrök, borecetek és a levendulaolaj. Levendulát jelenleg öt hektáron termesztenek, franciát és angolt. Az utóbbi illata erősebb, molyűzésre hatásosabb. Emellett próbálkoznak citromfű lepárlással, kísérleteznek kakukkfűolaj készítéssel. Elkészült a bemutató gyógynövénykert, szomszédságában gyógynövényház fogadja a vendégeket. Kialakítottak egy látványkertet is tizenhat kazettával, s bennük azokkal a növényekkel, amelyeket annak idején St. Gallenben termesztettek az atyák.
A monostor gazdasági tevékenysége kezdetben némi csodálkozást váltott ki azokból, akik úgy látják, a mai helyzetben az egyháznak a lelkipásztori tevékenységre kell koncentrálnia – idézte fel a reagálások egyik vonulatát Hortobágyi Cirill.
Mások viszont úgy gondolják, hogy az egyház több szálon eresszen gyökeret a társadalomba, hiszen nemcsak szociális és kulturális szolgáltatásokkal, hanem adott esetben gazdálkodással is lehet hatni az emberekre – folytatta a perjel. A monostor mindig próbált önálló lenni, ez a bencés hagyomány is kötelez – tette hozzá. A gyógynövény kultúrát így tehát életben tartják, tovább fejlesztik, a gyógynövények megáldásának szertartását újjáélesztették, de kórház létesítésén nem gondolkodnak.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Augusztus 14. 14:53, szerda | Helyi
Nagyszabású ingyenes rendezvénnyel ünnepel ősszel az ETO Park
Óriási bulival és színes programokkal várja a lakosságot az ETO Park Szolgáltató & Élményközpont 2024. szeptember 20-án! Az esemény apropóját az adja, hogy újra élettel telik meg az épület. Közel két év kemény munka után szeptember
2024. Augusztus 14. 09:14, szerda | Helyi
Liszt-liszt, csak a csomagolás más?
Annyi féle liszt van a boltok polcain, hogy rendkívül nehéz eligazodni közöttük és kiválasztani a célnak megfelelőt.
2024. Augusztus 14. 08:13, szerda | Helyi
Táborozók a győri kórház Skill laborjában
Újraélesztést gyakoroltak és még egy rutinműtétet is kipróbálhattak a gyerekek a Petz Aladár Egyetemi Oktató Kórház „Ecc-Petz” táborában.
2024. Augusztus 14. 07:14, szerda | Helyi
Az egyetem átvette a Győri Tánc- és Képzőművészeti Iskola fenntartását
A Széchenyi István Egyetem fenntartásában működik tovább augusztus 1-jétől a Győri Tánc- és Képzőművészeti Általános Iskola, Szakgimnázium és Kollégium.